Bygdeborga på Rudskulen: Forskjell mellom sideversjoner
m (→Del av et forsvarssystem, eller lokalt tilfluktssted?: lenkeretting) |
(Tillegg) |
||
(10 mellomliggende versjoner av 3 brukere er ikke vist) | |||
Linje 1: | Linje 1: | ||
<onlyinclude>{{thumb|Rudskulen 3.jpg|Rester etter sammenrast festningsmur|Nils Steinar Våge}}'''[[Bygdeborga på Rudskulen]]''' er et festningsanlegg i [[Skedsmo | <onlyinclude>{{thumb|Rudskulen 3.jpg|Rester etter sammenrast festningsmur.|Nils Steinar Våge.}}'''[[Bygdeborga på Rudskulen]]''' er et festningsanlegg som ligger både i [[Skedsmo]] og [[Fet]]. Grensa mellom kommunene går over Rudskulens høyeste punkt. Borga stammer fra [[folkevandringstida]], som i Norge dateres til perioden 400-550, og var mest sannsynlig ment som et tilfluktssted for folk og husdyr i et avgrenset område. En slik [[bygdeborg]] finnes det rester av på Rudskulen. Fjellet har fått navn etter gården [[Rud (gard i Fet)|Rud]] i [[Fet kommune]], som ble ryddet i [[middelalderen]], og som lå sør for denne høyden. Den ligger mellom Øgarsgrenda i Fet og [[Torgenrud (Skedsmo)|Torgenrud]] i Skedsmo. Høyden har bratte skrenter de fleste steder, men det er lettest å ta seg opp til toppen fra nordvest. I øst og sør er det stupbratte sider. </onlyinclude> | ||
==Rester etter borgmurene og brønnen== | ==Rester etter borgmurene og brønnen== | ||
{{thumb|Rudskulen 2.jpg|Trolig inngangen til bygdeborga|Nils Steinar Våge}} | {{thumb|Rudskulen 2.jpg|Trolig inngangen til bygdeborga.|Nils Steinar Våge.}} | ||
På toppen av Rudskulen strekker det seg en 75 meter lang sammenrast mur, en sperrmur, i en bue fra nordøst mot nord og nordvest. I sør er det også rester etter flere korte murer der det kunne være mulig for fienden å ta seg opp. Store deler av murene er rast sammen og tilgrodd. I nordvest er det et ca. 50-60 m langt søkk fra 2 til 5 m bredt som strekker seg til toppen av høyden. Dette må være inngangspartiet til festningen fordi det er lettest å ta seg fram gjennom søkket. | På toppen av Rudskulen strekker det seg en 75 meter lang sammenrast mur, en sperrmur, i en bue fra nordøst mot nord og nordvest. I sør er det også rester etter flere korte murer der det kunne være mulig for fienden å ta seg opp. Store deler av murene er rast sammen og tilgrodd. I nordvest er det et ca. 50-60 m langt søkk fra 2 til 5 m bredt som strekker seg til toppen av høyden. Dette må være inngangspartiet til festningen fordi det er lettest å ta seg fram gjennom søkket. | ||
Linje 8: | Linje 8: | ||
==Del av et forsvarssystem, eller lokalt tilfluktssted?== | ==Del av et forsvarssystem, eller lokalt tilfluktssted?== | ||
Fra Rudskulen er det utsikt nordover til | Fra Rudskulen er det utsikt nordover til to andre bygdeborger i Skedsmo, [[Bygdeborga på Skansen (Skedsmo)|Skansen]] og [[Bygdeborga på Farshatten (Skedsmo)|Farshatten]]. Sørover kan en se bygdeborgene på Borgkollen i Gansdalen i Fet og Vengsåsen i [[Enebakk]]. Dette kan tyde på at Rudskulen var en del av et forsvarssystem for denne delen av [[Romerike]]. Det var nødvendig å ha utsyn til de andre borgene for å se om vardene der var tent, for det varslet at inntrengere nærmet seg. I de verste ufredstidene ble det nok holdt vakt på bygdeborgene. Vaktene hadde utsikt over hovedferdselsveiene inn til bygda og til varder eller andre borger, og de tente bålene når fienden kom. Røyken ble sett fra gårdene, og folk kunne rømme i sikkerhet. | ||
En kan gå ut fra at Rudskulen var et tilfluktssted for flere av de nordligste gårdene i dagens Fet og de sørligste i Skedsmo. Kvinner, barn og gamle tok med seg nødvendig husgeråd og flyktet sammen med buskapen til borga mens mennene prøvde å stanse fienden. Folk og fe, mat og verdisaker var forhåpentligvis på plass i borga og var beskyttet da inntrengerne kom. | En kan gå ut fra at Rudskulen var et tilfluktssted for flere av de nordligste gårdene i dagens Fet og de sørligste i Skedsmo. Kvinner, barn og gamle tok med seg nødvendig husgeråd og flyktet sammen med buskapen til borga mens mennene prøvde å stanse fienden. Folk og fe, mat og verdisaker var forhåpentligvis på plass i borga og var beskyttet da inntrengerne kom. | ||
Linje 15: | Linje 15: | ||
Å bygge en borg av denne typen krevde at de bofaste bøndene gikk sammen om byggingen. Anleggsarbeidet krevde langt flere menn enn de som bodde på en gård. De største steinblokkene som skulle fraktes med datidens hjelpemidler til toppen av Rudskulen, tilsier at det trengtes muskelkraft fra mange menn. Et stormangrep fra en stor styrke tok seg likevel lett gjennom slike murer av løsstein. Det ville koste noen menneskeliv, og det var naturlig nok angriperne som fikk de første falne. | Å bygge en borg av denne typen krevde at de bofaste bøndene gikk sammen om byggingen. Anleggsarbeidet krevde langt flere menn enn de som bodde på en gård. De største steinblokkene som skulle fraktes med datidens hjelpemidler til toppen av Rudskulen, tilsier at det trengtes muskelkraft fra mange menn. Et stormangrep fra en stor styrke tok seg likevel lett gjennom slike murer av løsstein. Det ville koste noen menneskeliv, og det var naturlig nok angriperne som fikk de første falne. | ||
==Litteratur== | ==Litteratur== | ||
*Arnesen, Elbjørg | *Arnesen, Elbjørg: ''Bygdehistorie for Fet. Bind 1. Fra de eldste tider til 1800''. Oslo 1981. {{bokhylla|NBN:no-nb_digibok_2013050708047}}. | ||
*Solberg, Bergljot | *Solberg, Bergljot: ''Jernalderen i Norge: ca. 500 f. Kr.- ca. 1030 e. Kr.'' Oslo 2000. | ||
[[Kategori: | ==Eksterne lenker== | ||
[[Kategori: | |||
* {{kulturminne|31985}} | |||
[[Kategori:Bygdeborger|Rudskulen]] | |||
[[Kategori:Festningsverk]] | |||
[[Kategori:Skedsmo kommune]] | [[Kategori:Skedsmo kommune]] | ||
[[Kategori:Fet kommune]] | |||
{{F1}} | {{F1}} |
Sideversjonen fra 30. jul. 2019 kl. 10:11
Bygdeborga på Rudskulen er et festningsanlegg som ligger både i Skedsmo og Fet. Grensa mellom kommunene går over Rudskulens høyeste punkt. Borga stammer fra folkevandringstida, som i Norge dateres til perioden 400-550, og var mest sannsynlig ment som et tilfluktssted for folk og husdyr i et avgrenset område. En slik bygdeborg finnes det rester av på Rudskulen. Fjellet har fått navn etter gården Rud i Fet kommune, som ble ryddet i middelalderen, og som lå sør for denne høyden. Den ligger mellom Øgarsgrenda i Fet og Torgenrud i Skedsmo. Høyden har bratte skrenter de fleste steder, men det er lettest å ta seg opp til toppen fra nordvest. I øst og sør er det stupbratte sider.
Rester etter borgmurene og brønnen
På toppen av Rudskulen strekker det seg en 75 meter lang sammenrast mur, en sperrmur, i en bue fra nordøst mot nord og nordvest. I sør er det også rester etter flere korte murer der det kunne være mulig for fienden å ta seg opp. Store deler av murene er rast sammen og tilgrodd. I nordvest er det et ca. 50-60 m langt søkk fra 2 til 5 m bredt som strekker seg til toppen av høyden. Dette må være inngangspartiet til festningen fordi det er lettest å ta seg fram gjennom søkket.
Det var helt nødvendig at det fantes vann innenfor borgmurene. Det finnes en stor grop på toppen av Rudskulen som trolig var brønnen. Den er 7 ganger 9 meter og ble fylt med regnvann. Brønnen var mye dypere, men den er nå tilgrodd. En befolkning på f. eks.100 mennesker og alle husdyra trengte mye vann til noen dagers beleiring, og vannforrådet måtte finnes innenfor murene.
Del av et forsvarssystem, eller lokalt tilfluktssted?
Fra Rudskulen er det utsikt nordover til to andre bygdeborger i Skedsmo, Skansen og Farshatten. Sørover kan en se bygdeborgene på Borgkollen i Gansdalen i Fet og Vengsåsen i Enebakk. Dette kan tyde på at Rudskulen var en del av et forsvarssystem for denne delen av Romerike. Det var nødvendig å ha utsyn til de andre borgene for å se om vardene der var tent, for det varslet at inntrengere nærmet seg. I de verste ufredstidene ble det nok holdt vakt på bygdeborgene. Vaktene hadde utsikt over hovedferdselsveiene inn til bygda og til varder eller andre borger, og de tente bålene når fienden kom. Røyken ble sett fra gårdene, og folk kunne rømme i sikkerhet.
En kan gå ut fra at Rudskulen var et tilfluktssted for flere av de nordligste gårdene i dagens Fet og de sørligste i Skedsmo. Kvinner, barn og gamle tok med seg nødvendig husgeråd og flyktet sammen med buskapen til borga mens mennene prøvde å stanse fienden. Folk og fe, mat og verdisaker var forhåpentligvis på plass i borga og var beskyttet da inntrengerne kom.
Borgbyggingen krevde arbeidskraft
Å bygge en borg av denne typen krevde at de bofaste bøndene gikk sammen om byggingen. Anleggsarbeidet krevde langt flere menn enn de som bodde på en gård. De største steinblokkene som skulle fraktes med datidens hjelpemidler til toppen av Rudskulen, tilsier at det trengtes muskelkraft fra mange menn. Et stormangrep fra en stor styrke tok seg likevel lett gjennom slike murer av løsstein. Det ville koste noen menneskeliv, og det var naturlig nok angriperne som fikk de første falne.
Litteratur
- Arnesen, Elbjørg: Bygdehistorie for Fet. Bind 1. Fra de eldste tider til 1800. Oslo 1981. Mal:Bokhylla.
- Solberg, Bergljot: Jernalderen i Norge: ca. 500 f. Kr.- ca. 1030 e. Kr. Oslo 2000.
Eksterne lenker
- Bygdeborga på Rudskulen på Riksantikvarens nettsted kulturminnesok.no