Albert Viljam Hagelin: Forskjell mellom sideversjoner
Axel Scheel (samtale | bidrag) (→Slekt og familie: Skrev navnet riktig (også rekkefølgen av navnene).) |
Ingen redigeringsforklaring |
||
(Én mellomliggende versjon av en annen bruker er ikke vist) | |||
Linje 1: | Linje 1: | ||
{{thumb|Albert Viljam Hagelin.jpg|Albert Viljam Hagelin|[[Reichskommissariat]]}} | {{thumb|Albert Viljam Hagelin.jpg|Albert Viljam Hagelin|[[Reichskommissariat]]}} | ||
'''[[Albert Viljam Hagelin]]''' (født [[24. april]] [[1881]] i [[Bergen]], død [[25. mai]] [[1946]] i [[Oslo]]) var en norsk forretningsmann med mye av sitt virke i Tyskland, og under [[andre verdenskrig]] politiker for [[ | '''[[Albert Viljam Hagelin]]''' (født [[24. april]] [[1881]] i [[Bergen]], død [[25. mai]] [[1946]] i [[Oslo]]) var en norsk forretningsmann med mye av sitt virke i Tyskland, og under [[andre verdenskrig]] politiker for [[Nasjonal Samling]]. | ||
==Slekt og familie== | ==Slekt og familie== | ||
Linje 6: | Linje 6: | ||
Han var sønn av gullsmedmester [[Harald Joachim Hagelin (1852–1889)|Harald Joachim Hagelin]] og [[Anna Henriette Frederikke Meyer (f. 1853)|Anna Henriette Frederikke Meyer]]. Faren var tredje generasjons gullsmed i Bergen, og kom fra en familie som innvandret fra Sverige på 1700-tallet. Mora var fra en dansk, [[jødedom|jødisk]] slekt. | Han var sønn av gullsmedmester [[Harald Joachim Hagelin (1852–1889)|Harald Joachim Hagelin]] og [[Anna Henriette Frederikke Meyer (f. 1853)|Anna Henriette Frederikke Meyer]]. Faren var tredje generasjons gullsmed i Bergen, og kom fra en familie som innvandret fra Sverige på 1700-tallet. Mora var fra en dansk, [[jødedom|jødisk]] slekt. | ||
Hagelin ble gift første gang 7. juni 1912 i Kristiania med Gertrud Hedvig Addix (1885- 3. feb.1935), | Hagelin ble gift første gang 7. juni 1912 i Kristiania med Gertrud Hedvig Addix (1885- 3. feb.1935), datter av Johann Christian Addix, en rik bomullsfabrikant i Bremen. Han gifta seg så i 1936 med [[Gertrud Gudrun Eckstein (1899–1981)|Gertrud Gudrun Bertha Margrethe Eckstein]] (1899-1981), som var kusine av hans første kone og en datter av Wilhelm Eckstein, og som eide en stor bomullsfabrikk i Oschatz i Sachsen. | ||
==Liv== | ==Liv== | ||
Linje 12: | Linje 12: | ||
Hans far døde da han var bare åtte år gammel. To år senere finner vi familien i [[folketellingen 1891]], der mora står som innehaver av Harald Hagelins gullsmedfirma.<ref>{{folketelling|pf01052994018263|William Albert Hagelien|1891|Bergen kjøpstad}}.</ref> Hun begynte etter hvert å drive privathotell i Bergen. | Hans far døde da han var bare åtte år gammel. To år senere finner vi familien i [[folketellingen 1891]], der mora står som innehaver av Harald Hagelins gullsmedfirma.<ref>{{folketelling|pf01052994018263|William Albert Hagelien|1891|Bergen kjøpstad}}.</ref> Hun begynte etter hvert å drive privathotell i Bergen. | ||
Hagelin reiste i 1900 til Tyskland for å studere til arkitekt ved Technische Hochschule i Dresden. Han giftet seg senere i Bremen, og bygget opp en formue gjennom spekulasjoner. | Hagelin reiste i 1900 til Tyskland for å studere til arkitekt ved Technische Hochschule i Dresden. Han giftet seg senere i Bremen, og bygget opp en formue gjennom spekulasjoner. Han bosatte seg i Dresden og drev svigerfarens kaffegrossistselskap, samt kunsthandel og hotellvirksomhet. | ||
Da hans første kone døde i januar 1935, reiste han året etter sammen med hennes to kusiner til Norge. Her oppsøkte han blant andre [[Vidkun Quisling]] i Oslo og og meldte seg inn i Nasjonal Samling. Samme høst giftet han seg med den eldste av de to søstrene. Han var svoger til [[Kjeld Stub Irgens]] som var gift med en av hans søstre. | Da hans første kone døde i januar 1935, reiste han året etter sammen med hennes to kusiner til Norge. Her oppsøkte han blant andre [[Vidkun Quisling]] i Oslo og og meldte seg inn i Nasjonal Samling. Samme høst giftet han seg med den eldste av de to søstrene. Han var svoger til [[Kjeld Stub Irgens]] som var gift med en av hans søstre. | ||
Linje 20: | Linje 20: | ||
Etter det tyske [[angrepet på Norge i 1940]] ble han først utnevnt av Quisling som handels- og forsyningsminister i [[Vidkun Quislings første regjering]]. Han deltok deretter både i [[Riksrådsforhandlingene]], og ble deretter statsråd og sjef for [[Innenriksdepartementet]], først som en av [[de kommissariske statsråder]], og deretter i [[Vidkun Quislings andre regjering]], fram til han falt i unåde i november 1944. Dette skyldtes både påtrykk fra tyskerne, og brede oppfatninger om korrupsjon, noe granskninger frikjente ham for. Han måtte søke avskjed da han nektet å reise til [[Finnmark]] for å lede [[evakueringen av Finnmark]]. | Etter det tyske [[angrepet på Norge i 1940]] ble han først utnevnt av Quisling som handels- og forsyningsminister i [[Vidkun Quislings første regjering]]. Han deltok deretter både i [[Riksrådsforhandlingene]], og ble deretter statsråd og sjef for [[Innenriksdepartementet]], først som en av [[de kommissariske statsråder]], og deretter i [[Vidkun Quislings andre regjering]], fram til han falt i unåde i november 1944. Dette skyldtes både påtrykk fra tyskerne, og brede oppfatninger om korrupsjon, noe granskninger frikjente ham for. Han måtte søke avskjed da han nektet å reise til [[Finnmark]] for å lede [[evakueringen av Finnmark]]. | ||
Under [[rettsoppgjøret]] etter krigen ble hans rettssak innledet i Oslo i november 1945, og Hagelin påberopte seg hukommelsessvikt. | Under [[rettsoppgjøret]] etter krigen ble hans rettssak innledet i Oslo i november 1945, og Hagelin påberopte seg hukommelsessvikt. Han ble imidlertid enstemmig dømt til døden i begge rettsinstanser, og henrettet på [[Akershus festning]] 25. mai 1946, som den fjerde av i alt 25 dødsdommer som ble eksekvert over nordmenn i rettsoppgjøret. | ||
== Litteratur og kilder == | == Litteratur og kilder == | ||
Linje 32: | Linje 32: | ||
[[Kategori:Statsråder]] | [[Kategori:Statsråder]] | ||
[[Kategori:NS-politikere]] | [[Kategori:NS-politikere]] | ||
[[Kategori:Grosserere]] | [[Kategori:Grosserere]] | ||
[[Kategori:Bergen kommune]] | [[Kategori:Bergen kommune]] |
Nåværende revisjon fra 4. sep. 2023 kl. 07:14
![](/thumb.php?f=Albert_Viljam_Hagelin.jpg&width=261)
Albert Viljam Hagelin (født 24. april 1881 i Bergen, død 25. mai 1946 i Oslo) var en norsk forretningsmann med mye av sitt virke i Tyskland, og under andre verdenskrig politiker for Nasjonal Samling.
Slekt og familie
Han var sønn av gullsmedmester Harald Joachim Hagelin og Anna Henriette Frederikke Meyer. Faren var tredje generasjons gullsmed i Bergen, og kom fra en familie som innvandret fra Sverige på 1700-tallet. Mora var fra en dansk, jødisk slekt.
Hagelin ble gift første gang 7. juni 1912 i Kristiania med Gertrud Hedvig Addix (1885- 3. feb.1935), datter av Johann Christian Addix, en rik bomullsfabrikant i Bremen. Han gifta seg så i 1936 med Gertrud Gudrun Bertha Margrethe Eckstein (1899-1981), som var kusine av hans første kone og en datter av Wilhelm Eckstein, og som eide en stor bomullsfabrikk i Oschatz i Sachsen.
Liv
Hans far døde da han var bare åtte år gammel. To år senere finner vi familien i folketellingen 1891, der mora står som innehaver av Harald Hagelins gullsmedfirma.[1] Hun begynte etter hvert å drive privathotell i Bergen.
Hagelin reiste i 1900 til Tyskland for å studere til arkitekt ved Technische Hochschule i Dresden. Han giftet seg senere i Bremen, og bygget opp en formue gjennom spekulasjoner. Han bosatte seg i Dresden og drev svigerfarens kaffegrossistselskap, samt kunsthandel og hotellvirksomhet.
Da hans første kone døde i januar 1935, reiste han året etter sammen med hennes to kusiner til Norge. Her oppsøkte han blant andre Vidkun Quisling i Oslo og og meldte seg inn i Nasjonal Samling. Samme høst giftet han seg med den eldste av de to søstrene. Han var svoger til Kjeld Stub Irgens som var gift med en av hans søstre.
I 1939 økte Hagelins innflytelse i NS, og med sin nære kjennskap til tyske forhold og gjennom sitt kontaktnett la han til rette for de to møtene mellom Quisling og Hitler i 1939, og steg raskt i gradene.
Etter det tyske angrepet på Norge i 1940 ble han først utnevnt av Quisling som handels- og forsyningsminister i Vidkun Quislings første regjering. Han deltok deretter både i Riksrådsforhandlingene, og ble deretter statsråd og sjef for Innenriksdepartementet, først som en av de kommissariske statsråder, og deretter i Vidkun Quislings andre regjering, fram til han falt i unåde i november 1944. Dette skyldtes både påtrykk fra tyskerne, og brede oppfatninger om korrupsjon, noe granskninger frikjente ham for. Han måtte søke avskjed da han nektet å reise til Finnmark for å lede evakueringen av Finnmark.
Under rettsoppgjøret etter krigen ble hans rettssak innledet i Oslo i november 1945, og Hagelin påberopte seg hukommelsessvikt. Han ble imidlertid enstemmig dømt til døden i begge rettsinstanser, og henrettet på Akershus festning 25. mai 1946, som den fjerde av i alt 25 dødsdommer som ble eksekvert over nordmenn i rettsoppgjøret.
Litteratur og kilder
- Albert Viljam Hagelin i Historisk befolkningsregister.
- Biografi i Norsk biografisk leksikon.
- Nina Drolsum Kroglund: «Hagelin • Quislings høyre hånd» (2016 Forlaget Historie & Kultur AS, Oslo).
- ↑ William Albert Hagelien i folketelling 1891 for Bergen kjøpstad fra Digitalarkivet.