Løkke (gård i Bærum): Forskjell mellom sideversjoner
(lenke, pirk) |
m (Robot: Legger til {{bm}}) |
||
(4 mellomliggende versjoner av 3 brukere er ikke vist) | |||
Linje 33: | Linje 33: | ||
Fra 1880 ble hovedbygningen på Løkke drevet som hotell av den danske dekorasjonsmaleren [[Peter Christian Harreschou]], under navnet [[Harreschous Hotel]]. Han solgte tomter slik at Løkke ikke lenger fortsatte som gårdsbruk. [[Folkets Hus (Sandvika)|Folkets Hus Folkvang]] (83/45) ble bygd av Vestre Bærum Arbeiderparti og stod ferdig i 1916. | Fra 1880 ble hovedbygningen på Løkke drevet som hotell av den danske dekorasjonsmaleren [[Peter Christian Harreschou]], under navnet [[Harreschous Hotel]]. Han solgte tomter slik at Løkke ikke lenger fortsatte som gårdsbruk. [[Folkets Hus (Sandvika)|Folkets Hus Folkvang]] (83/45) ble bygd av Vestre Bærum Arbeiderparti og stod ferdig i 1916. | ||
I 1927 ble Løkke kjøpt av [[Bærums Landbruksforening]] og kalt [[Bøndernes Hus (Bærum)|A/S Bøndernes Hus]]. Huset ble drevet som restaurant, selskapslokaler og til møtevirksomhet til 1980. Senere har gården hatt mange eiere, og er utparsellert til forretninger og boliger. Våningshuset på Løkke er fredet mye på grunn av at [[Claude Monet]] malte [[Løkke bro (Bærum)|Løkke bro]] og huset i 1895. Løkke Bro er en støpejernsbro på [[Drammensveien (Bærum)|Drammensveien]] over [[Sandvikselva]] laget på [[Bærums Verk]] i 1829. I | I 1927 ble Løkke kjøpt av [[Bærums Landbruksforening]] og kalt [[Bøndernes Hus (Bærum)|A/S Bøndernes Hus]]. Huset ble drevet som [[Løkke restaurant|restaurant]], selskapslokaler og til møtevirksomhet til 1980. Senere har gården hatt mange eiere, og er utparsellert til forretninger og boliger. | ||
Våningshuset på Løkke er fredet mye på grunn av at [[Claude Monet]] malte [[Løkke bro (Bærum)|Løkke bro]] og huset i 1895. Løkke Bro er en støpejernsbro på [[Drammensveien (Bærum)|Drammensveien]] over [[Sandvikselva]] laget på [[Bærums Verk]] i 1829. I Løkkehaven er tre av de gamle husene i Sandvika gjenreist, Brekkehuset, Gråstua og Bekkevoldhuset. | |||
== Hagelund == | == Hagelund == | ||
Linje 39: | Linje 41: | ||
{{AB-leksikon}} | {{AB-leksikon}} | ||
{{artikkelkoord|59.892749|N|10.520966|Ø}} | {{artikkelkoord|59.892749|N|10.520966|Ø}} | ||
{{bm}} | |||
[[Kategori:Bærum kommune]] | [[Kategori:Bærum kommune]] | ||
[[Kategori:Garder]] | [[Kategori:Garder]] | ||
[[Kategori:Sandvika (Bærum)]] | [[Kategori:Sandvika (Bærum)]] |
Nåværende revisjon fra 29. feb. 2024 kl. 13:59
Løkke | |
---|---|
![]() | |
Våningshuset på Løkke ble i 1878 ombygd til hotell i sveitserstil. Nyklassisistisk fasade på 1920-tallet, arkitekt Ivar Næss. Bygningen benyttes i dag av Bærum Røde Kors. | |
Rydda: | Middelalderen |
Utskilt: | Kjørbo |
Sted: | Sandvika |
Fylke: | Akershus |
Kommune: | Bærum |
Gnr.: | 83 |
Type: | Matrikkelgård |
Adresse: | Elias Smiths vei 1 |
Postnummer: | 1337 Sandvika |
Løkke er en matrikkelgård i Bærum med gårdsnummer 83. Navnet Løkke defineres som «innhegnet jordstykke».
Historie
En jaktdolk av flintstein fra yngre steinalder er funnet på Løkke.
Gården ble ryddet i middelalderen, men ble en ødegård som ble avfolket ved Svartedauden. Gården var en liten fjerdingsgård skilt ut fra Kjørbo, som lå under Nesøygodset. I 1666 hadde Løkke en besetning på 1 hest, 4 kuer, 2 ungdyr og 5 sauer. I 1672 kjøpte Anna Felber Krefting på Bærums Verk gården. Verket beholdt Løkke til 1723. Kammerråd Strømbo på Kjørbo solgte i 1782 Løkke til gårdbruker Kristen Hansen fra Solberg gård. Den engelskættede Elias Smith fra Drammen kjøpte Løkke i 1847 og bodde der i noen år. Han var forlikskommissær og ble Bærum kommunes første ordfører. Kjøpmann Knudsen kjøpte Løkke i 1851. Hans enke var i 1869 med på et mislykket fiskeoppdrettsprosjekt i Engervannet sammen med bøndene fra Løkeberg og Blommenholm. I matrikkelen over husmenn i 1771 var det 4 husmenn på Løkketangen under Løkke. Det var strandsittere som livnærte seg med fiske og håndverk.
Løkkes jordvei var på Løkketangen, i skråningen opp mot Løkkeåsen, på Hagelund og langs Engervannet. I 1826 hadde Løkke 75 mål innmark, og en besetning på 2 hester, 4 kuer og 6 sauer. Løkke gård hadde rett til laksefiske i Sandvikselva. Løkke kalkovn var i bruk i 1666 og så sent som i 1874. Den lå nær Brynsveien ved parsellen Elvebakken under Sandviksåsen. Kalkstein ble tatt ut i Skytterdalen i Løkkeåsen.
Fra 1880 ble hovedbygningen på Løkke drevet som hotell av den danske dekorasjonsmaleren Peter Christian Harreschou, under navnet Harreschous Hotel. Han solgte tomter slik at Løkke ikke lenger fortsatte som gårdsbruk. Folkets Hus Folkvang (83/45) ble bygd av Vestre Bærum Arbeiderparti og stod ferdig i 1916.
I 1927 ble Løkke kjøpt av Bærums Landbruksforening og kalt A/S Bøndernes Hus. Huset ble drevet som restaurant, selskapslokaler og til møtevirksomhet til 1980. Senere har gården hatt mange eiere, og er utparsellert til forretninger og boliger.
Våningshuset på Løkke er fredet mye på grunn av at Claude Monet malte Løkke bro og huset i 1895. Løkke Bro er en støpejernsbro på Drammensveien over Sandvikselva laget på Bærums Verk i 1829. I Løkkehaven er tre av de gamle husene i Sandvika gjenreist, Brekkehuset, Gråstua og Bekkevoldhuset.
Hagelund
Gårdsnr. 83/2, var et småbruk som ble skilt ut fra Løkke i 1818 og kjøpt av Søren Auensen som hadde vært tjenestedreng på Øvre Ringi gård. To parseller av Evje gård er senere kjøpt opp av Hagelund og lagt til småbruket. I 1939 eide Hamang Papirfabrikk Hagelund, som da var på 331,5 dekar, hvorav 121,5 dekar var jordbruksareal og 50 dekar barskog. Besetningen var 25 hester og 21 svin. Det ble dyrket 15 dekar havre, 25 dekar poteter, 11 dekar kål og 0,5 dekar jordbær, 2,5 dekar bønner, 1 dekar purre, 0,5 dekar selleri, 0,2 dekar persille og 5 dekar tomat på friland. I hagen var det 99 frukttrær og 46 bærbusker. Eieren av Hamang Papirfabrikk, Eyvind Lyche, var meget interessert i galoppsport, derfor er det så mange hester på registrert på Hagelund. Lyche var en av grunnleggerne av Øvrevoll galoppbane. Nå er jordveien på Hagelund utparsellert til vei.
![]() |
Løkke (gård i Bærum) er basert på en artikkel publisert i Budstikkas AB-leksikon.no og lagt ut under lisensen cc-by-sa. Lokalhistoriewikis brukere kan fritt redigere og utvide artikkelen. Flere artikler finnes i denne alfabetiske oversikten. |