Olav Duun: Forskjell mellom sideversjoner
mIngen redigeringsforklaring |
m (Robot: Endrer mal: Thumb høyre) |
||
(11 mellomliggende versjoner av 5 brukere er ikke vist) | |||
Linje 1: | Linje 1: | ||
{{thumb | {{thumb | Olav Duun 1928 foto.jpg|Olav Duun fotografert i 1928 utenfor hjemmet sitt, Fjellvang, i Botne i dagens Holmestrand kommune.|[[Anders Beer Wilse]]}} | ||
'''[[Olav Duun]]''' (født 21. november 1876 på øya Jøa i [[Fosnes kommune]] i [[Namdalen]], død 13. september 1939) var lærer og forfatter. Han var blant sin generasjon fremste forfattere, med rundt 30 utgivelser bak seg, blant dem romansyklusen om ''Juvikfolke'' og sisteromanen ''Menneske og maktene''. Duun hentet inspirasjon til sine bøker fra hjemtraktene i [[Trøndelag]], men bodde selv i en årrekke i dagens [[Holmestrand kommune]] i [[Vestfold]], hvor han virket som lærer i rundt 20 år før han viet seg til skrivningen fullt ut. Hjemmet hans i Botne er bevart av en stiftelse ([[Olav Duuns hus]]). | |||
'''[[Olav Duun]]''' (født 21. november 1876 på øya Jøa i [[Fosnes kommune]] i [[Namdalen]], død 13. september 1939) var lærer og forfatter. Han var blant sin generasjon fremste forfattere, med rundt 30 utgivelser bak seg, blant dem romansyklusen om ''Juvikfolke'' og sisteromanen ''Menneske og maktene''. Duun hentet inspirasjon til sine bøker fra hjemtraktene i Trøndelag, men bodde selv i en årrekke i dagens Holmestrand kommune i Vestfold, hvor han virket som lærer i rundt 20 år før han viet seg til skrivningen fullt ut. Hjemmet hans i Botne er bevart av en stiftelse ([[Olav Duuns hus]]). | |||
== Familie == | == Familie == | ||
Olav Duun var sønn av bonde og fisker Johannes Antonius Olsen Duun (1851–1936) og Elen Jensdatter Fossum (1851–1926). Han ble gift i Botne i dagens [[Holmestrand kommune]] i Vestfold i 1908 med meierske Emma Georgine Møller (1881-1970). De hadde datteren Dagmar (f. 1910). | Olav Duun var sønn av bonde og fisker Johannes Antonius Olsen Duun (1851–1936) og Elen Jensdatter Fossum (1851–1926). Han ble gift i Botne i dagens [[Holmestrand kommune]] i Vestfold i 1908 med meierske Emma Georgine Møller (1881-1970). De hadde datteren Dagmar (f. 1910). | ||
== Liv og virke == | == Liv og virke == | ||
{{ | {{Thumb| Olav Duuns hus Holmestrand 2013 2.jpg|[[Olav Duuns hus]] i Botne i Holmestrand kommune.|[[Bruker:Stigrp|Stig Rune Pedersen]] (2013)}} | ||
Olav Duun vokste opp på [[Jøa]], på garden Dun (Øverdon), nær bygdesenteret i [[Fosnes kommune]], som den eldste av åtte søsken. Han ble boende hjemme til han var 25 år gammel, han arbeidet på gården og var med på fiske. | Olav Duun vokste opp på [[Jøa]], på garden Dun (Øverdon), nær bygdesenteret i [[Fosnes kommune]], som den eldste av åtte søsken. Han ble boende hjemme til han var 25 år gammel, han arbeidet på gården og var med på fiske. | ||
Linje 19: | Linje 14: | ||
I 1904 begynte Olav Duun på [[Levanger lærerskole]], der han fullførte den høyere lærerprøven i 1904. Han hadde forfatteren [[Vetle Vislie]] som norsklærer. | I 1904 begynte Olav Duun på [[Levanger lærerskole]], der han fullførte den høyere lærerprøven i 1904. Han hadde forfatteren [[Vetle Vislie]] som norsklærer. | ||
Duun var lærer i Trøndelag i fire år, før han i 1908 ble ansatt som lærer ved Ramberg skole i [[Botne]] i dagens [[Holmestrand kommune]] i Vestfold. Familien Duun bodde forskjellige steder i området, blant annet i selve skolebygningen til Ramberg skole (som i dag er bevart på friluftsmuseet [[Reidvintunet]]), inntil de kjøpte eiendommen Fjellvang i Botne i 1914 (i dagens Olav Duuns vei 28), hvor Duun bodde livet ut. Duun var lærer ved Ramberg skole i 20 år, til 1928. | Duun var lærer i Trøndelag i fire år, før han i 1908 ble ansatt som lærer ved Ramberg skole i [[Botne]] i dagens [[Holmestrand kommune]] i Vestfold. Familien Duun bodde forskjellige steder i området, blant annet i selve skolebygningen til Ramberg skole (som i dag er bevart på friluftsmuseet [[Reidvintunet]]), inntil de kjøpte eiendommen Fjellvang i Botne i 1914 (i dagens [[Olav Duuns vei (Holmestrand)|Olav Duuns vei]] 28), hvor Duun bodde livet ut. Duun var lærer ved Ramberg skole i 20 år, til 1928. | ||
Olav Duun kombinerte lærer- og forfatteryrket, og kom med en utgivelse omtrent engang i året. Etter at han sluttet som lærer viet han seg til skrivingen fullt ut. | Olav Duun kombinerte lærer- og forfatteryrket, og kom med en utgivelse omtrent engang i året. Etter at han sluttet som lærer viet han seg til skrivingen fullt ut. | ||
Med stipend fra Staten gjorde Duun reiser til Sverige, Danmark og Tyskland i 1912 og 1914. Lengst tid var han i Bayern, der han var da krigen brøt ut i august 1914. | Med stipend fra Staten gjorde Duun reiser til Sverige, Danmark og Tyskland i 1912 og 1914. Lengst tid var han i [[Bayern]], der han var da krigen brøt ut i august 1914. | ||
Som forfatter debuterte Duun på Olaf Norlis Forlag i 1907 med ''Løglege skruvar og anna folk. Sogor''. Samme år kom romanen ''Marjane'', hans første. Duuns hovedverk er romansyklusen om ''Juvikfolke'' i seks bind: ''Juvikingar, I blinda, Storbryllope, I eventyre, I ungdommen og I stormen'', utgitt mellom 1918 og 1923. Da verket var fullført fikk han kunstnerlønn og ble nominert til Nobels litteraturpris. | Som forfatter debuterte Duun på Olaf Norlis Forlag i 1907 med ''Løglege skruvar og anna folk. Sogor''. Samme år kom romanen ''Marjane'', hans første. Duuns hovedverk er romansyklusen om ''Juvikfolke'' i seks bind: ''Juvikingar, I blinda, Storbryllope, I eventyre, I ungdommen og I stormen'', utgitt mellom 1918 og 1923. Da verket var fullført fikk han kunstnerlønn og ble nominert til Nobels litteraturpris. | ||
Linje 30: | Linje 25: | ||
Olav Duun døde 13. september 1939 på fylkessykehuset i [[Tønsberg]]. | Olav Duun døde 13. september 1939 på fylkessykehuset i [[Tønsberg]]. | ||
== Ettermæle == | == Ettermæle == | ||
{{ | {{Thumb| Olav Duuns vei 20 Holmestrand ballaststeiner.jpg|I anledning 50-årsminnet for Duuns død i 1989, ble en røys med ballaststeiner fra Namdalen lagt i hagen ved huset hans i Botne.|[[Bruker:Stigrp|Stig Rune Pedersen]] (2013)}} | ||
I en nekrolog i Aftenpostens aftennummer 13. september 1939 skrev forfatteren og litteraturkritikeren [[Kristian Elster (1881-1947) |Kristian Elster]] blant annet om Duun: | I en nekrolog i Aftenpostens aftennummer 13. september 1939 skrev forfatteren og litteraturkritikeren [[Kristian Elster (1881-1947) |Kristian Elster]] blant annet om Duun: | ||
Linje 41: | Linje 35: | ||
I anledning 50-årsminnet for Duuns død i 1989, ble en røys med ballaststeiner fra Namdalen lagt i hagen ved huset hans i Botne, som etter enken Emmas død i 1970 først ble solgt til en privatperson, men deretter, i 1973, ble overtatt av en stiftelse. Huset med minnehage kan besøkes ([[Olav Duuns hus]]). I hagen er det også minnesteiner med Duun-sitater. | I anledning 50-årsminnet for Duuns død i 1989, ble en røys med ballaststeiner fra Namdalen lagt i hagen ved huset hans i Botne, som etter enken Emmas død i 1970 først ble solgt til en privatperson, men deretter, i 1973, ble overtatt av en stiftelse. Huset med minnehage kan besøkes ([[Olav Duuns hus]]). I hagen er det også minnesteiner med Duun-sitater. | ||
En rekke veier og gater er oppkalt etter Olav Duun, som [[Olav Duuns vei (Lørenskog)|Olav Duuns vei]] i Lørenskog kommune og [[Olav Duuns vei (Holmestrand)|Olav Duuns vei]] i [[Holmestrand kommune]]. | |||
== Kilder og referanser == | == Kilder og referanser == | ||
{{ | {{Thumb| Ramberg skole Holmestrand 2013 2.jpg|Duun arbeidet 1908-28 ved Ramberg skole i [[Botne]]. Skolebygningen ble på 1990-tallet flyttet til friluftsmuseet [[Reidvintunet]] i Hillestad i Holmestrand kommune.|[[Bruker:Stigrp|Stig Rune Pedersen]] (2013)}} | ||
* Aftenpostens aftennummer 13. september 1939, nekrolog over Duun av [[Kristian Elster (1881-1947) |Kristian Elster]]. | * Aftenpostens aftennummer 13. september 1939, nekrolog over Duun av [[Kristian Elster (1881-1947) |Kristian Elster]]. | ||
*[http://nbl.snl.no/Olav_Duun/utdypning Otto Hageberg om Olav Duun i Norsk biografisk leksikon]. | *[http://nbl.snl.no/Olav_Duun/utdypning Otto Hageberg om Olav Duun i Norsk biografisk leksikon]. | ||
*[http://digitalarkivet.arkivverket.no/ft/person/pf01036495002151 Folketellingen for Botne 1910] | *[http://digitalarkivet.arkivverket.no/ft/person/pf01036495002151 Folketellingen for Botne 1910] | ||
*{{hbr1-1|pf01036495002151|Olav Duun}} | |||
{{DEFAULTSORT: | {{DEFAULTSORT:Duun,Olav}} | ||
[[Kategori:Forfattere]] | [[Kategori:Forfattere]] | ||
[[Kategori:Lærere]] | [[Kategori:Lærere]] | ||
[[Kategori:Fosnes | [[Kategori:Namsos kommune]] | ||
[[Kategori:Fosnes]] | |||
[[Kategori:Holmestrand kommune]] | [[Kategori:Holmestrand kommune]] | ||
[[Kategori:Fødsler i 1876]] | [[Kategori:Fødsler i 1876]] | ||
[[Kategori:Dødsfall i 1939]] | [[Kategori:Dødsfall i 1939]] | ||
[[Kategori:Botne]] | |||
[[Kategori:Personer]] | |||
{{bm}} |
Nåværende revisjon fra 4. mar. 2024 kl. 15:21
![](/images/Olav_Duun_1928_foto.jpg)
Olav Duun (født 21. november 1876 på øya Jøa i Fosnes kommune i Namdalen, død 13. september 1939) var lærer og forfatter. Han var blant sin generasjon fremste forfattere, med rundt 30 utgivelser bak seg, blant dem romansyklusen om Juvikfolke og sisteromanen Menneske og maktene. Duun hentet inspirasjon til sine bøker fra hjemtraktene i Trøndelag, men bodde selv i en årrekke i dagens Holmestrand kommune i Vestfold, hvor han virket som lærer i rundt 20 år før han viet seg til skrivningen fullt ut. Hjemmet hans i Botne er bevart av en stiftelse (Olav Duuns hus).
Familie
Olav Duun var sønn av bonde og fisker Johannes Antonius Olsen Duun (1851–1936) og Elen Jensdatter Fossum (1851–1926). Han ble gift i Botne i dagens Holmestrand kommune i Vestfold i 1908 med meierske Emma Georgine Møller (1881-1970). De hadde datteren Dagmar (f. 1910).
Liv og virke
Olav Duun vokste opp på Jøa, på garden Dun (Øverdon), nær bygdesenteret i Fosnes kommune, som den eldste av åtte søsken. Han ble boende hjemme til han var 25 år gammel, han arbeidet på gården og var med på fiske.
Duun var tidlig litterært interessert og begynte å skrive selv. Sitt første dikt fikk han på trykk i bladet Breidablikk på Røros i 1896. Han skrev først på bokmål, men gikk i løpet av studietiden over til nynorsk.
I 1904 begynte Olav Duun på Levanger lærerskole, der han fullførte den høyere lærerprøven i 1904. Han hadde forfatteren Vetle Vislie som norsklærer.
Duun var lærer i Trøndelag i fire år, før han i 1908 ble ansatt som lærer ved Ramberg skole i Botne i dagens Holmestrand kommune i Vestfold. Familien Duun bodde forskjellige steder i området, blant annet i selve skolebygningen til Ramberg skole (som i dag er bevart på friluftsmuseet Reidvintunet), inntil de kjøpte eiendommen Fjellvang i Botne i 1914 (i dagens Olav Duuns vei 28), hvor Duun bodde livet ut. Duun var lærer ved Ramberg skole i 20 år, til 1928.
Olav Duun kombinerte lærer- og forfatteryrket, og kom med en utgivelse omtrent engang i året. Etter at han sluttet som lærer viet han seg til skrivingen fullt ut.
Med stipend fra Staten gjorde Duun reiser til Sverige, Danmark og Tyskland i 1912 og 1914. Lengst tid var han i Bayern, der han var da krigen brøt ut i august 1914.
Som forfatter debuterte Duun på Olaf Norlis Forlag i 1907 med Løglege skruvar og anna folk. Sogor. Samme år kom romanen Marjane, hans første. Duuns hovedverk er romansyklusen om Juvikfolke i seks bind: Juvikingar, I blinda, Storbryllope, I eventyre, I ungdommen og I stormen, utgitt mellom 1918 og 1923. Da verket var fullført fikk han kunstnerlønn og ble nominert til Nobels litteraturpris.
Under psevdonymet Ole Raabye ga han også ut to barnebøker på Aschehoug forlag i 1912 og 1913, da på riksmål. Romanen Menneske og maktene (1938) ble Duuns siste roman.
Olav Duun døde 13. september 1939 på fylkessykehuset i Tønsberg.
Ettermæle
![](/thumb.php?f=Olav_Duuns_vei_20_Holmestrand_ballaststeiner.jpg&width=400)
I en nekrolog i Aftenpostens aftennummer 13. september 1939 skrev forfatteren og litteraturkritikeren Kristian Elster blant annet om Duun:
Olav Duun var født i Fosnes i Namdalen den 21. november 1876 – og til Namdalen er handlingene i hans romaner henlagt – likesom de er fortalt på hans hjembygds dialekt som blev mesteren et villig instrument. Mangfoldig og overraskende er hans overganger og vendinger i spøk og alvor. Hans sinn eide en dyp mottagelighet for naturopplevelser, og han hadde en enestående evne til å gi den sproglig uttrykk slik at vi oplever hvordan menneskenes sinn tok farve av naturens stemning. Duun var en naturskildrer uten like, og hans mennesker er alle stilet inn i naturen slik at naturbilledet tjener til støtte for det vesentligste, menneskeskildringen. | ||
Olav Duun er gravlagt på Dun kyrkjegard i fødekommunen Fosnes.
I anledning 50-årsminnet for Duuns død i 1989, ble en røys med ballaststeiner fra Namdalen lagt i hagen ved huset hans i Botne, som etter enken Emmas død i 1970 først ble solgt til en privatperson, men deretter, i 1973, ble overtatt av en stiftelse. Huset med minnehage kan besøkes (Olav Duuns hus). I hagen er det også minnesteiner med Duun-sitater.
En rekke veier og gater er oppkalt etter Olav Duun, som Olav Duuns vei i Lørenskog kommune og Olav Duuns vei i Holmestrand kommune.
Kilder og referanser
![](/thumb.php?f=Ramberg_skole_Holmestrand_2013_2.jpg&width=400)
- Aftenpostens aftennummer 13. september 1939, nekrolog over Duun av Kristian Elster.
- Otto Hageberg om Olav Duun i Norsk biografisk leksikon.
- Folketellingen for Botne 1910
- Olav Duun i Historisk befolkningsregister